PRILOGA KINO OTOK V PRIMORSKIH NOVICAH

Uglaševanje filmskega festivala

Dve leti zapored zbiramo in prebiramo odzive na Kino Otok, ki  so polni navdušenja, čudenja, topline. In prijaznega opozorila, ki si ga govorimo tudi sami – naj ostane tak kot je.
Pa vendar nič ne more ostati tako kot je. Vse teče. Siciljanski pravnik, politik in prosvetitelj Leoluca Orlando je nedavno sporočil lepo misel: če želimo ostati samosvoji oziroma zvesti sebi (se stessi), ne smemo delati eno in isto (lo stesso). Razumeti moramo torej, da tudi v nas vse teče. V nenehnem toku življenjskih preizkušenj skušamo najti nekaj stalnega, česar se vendarle lahko v vsakem trenutku oprimemo – svoje bistvo.
Iskanje svojega bistva je lastno vsakemu razumnemu podjetju in pri tem ni krajšnjic. Tudi Kino Otok išče svoje bistvo. Pohvale godijo, a temu iskanju ne morejo pomagati.
Festival smo zastavili v smeri prijateljstva, medčloveškega spoznavanja in vizije o enotnosti vseh udeležencev, od organizatorjev, ustvarjalcev, gledalcev, do novinarjev, ki skupaj ustvarjajo festival; saj ni treba, da vedno ostajamo na svojih straneh.
Pa vendar to ne more biti vse. Zato bo letos kar nekaj premikov, predvsem v smeri izobraževanja. Želimo si, da bi bilo za večino udeležencev čim bolj zavezujoče aktivno sledenje filmskemu programu, da bi se zbudilo poglobljeno zanimanje za film, saj se šele v njem razkrije neznosna lepota filmske umetnosti.

Družinske vezi

Bab'Aziz - Dedek Aziz - je naslov enemu izmed letošnjih tekmovalnih filmov. In če ima ime kaj pri tem, bo najresnejši kandidat za zmago, kajti na obeh dosedanjih festivalih sta najvišjo oceno občinstva prejela filma, ki imata v naslovu določilo družinske vezi. 
Prvo nagradno vprašanje sprašuje po naslovih zmagovalnih filmov dosedanjih dveh festivalov Kino Otok? Srečni dobitnik prejme dve vstopnici za odprtje festivala!
Nosilna podoba tretjega Kina Otoka je leteča riba, bolj natančno - čudovita riba, ki spi na obali. Sprašujemo po izvirnem latinskem imenu te ribe? Nagrada je festivalska kartica, ki omogoča ogled vseh festivalskih projekcij in še spanje v Škampu ter brezplačen katalog.
Odgovore pošljite na e-naslov marketing@isolacinema.org, najpozneje do četrtka 18. maja.

Nepredvidljiv kot ljubezen in življenje

Cis Bierinckx, filmski in plesni publicist, organizator, kustos, selektor, producent in še kaj, je imel in ima v svetu umetnosti in kulture številne pomembnejše funkcije, kot je otoški carte blanche za prost izbor filmskega avtorja ali avtorice v sekcijo Prijatelji. Vendar mu je ta posebej pri srcu. Letos se je v Berlinu zagledal v Hrepenenje Valeske Grisebach in jo povabil v Izolo.
Novega direktorja slovitega bruseljskega umetniškega središča Beursschouwburg smo postavili pred filmski vprašalnik:

1. Film je ...
... avdio-vizualni koncept, ujet v čas, prostor in zvok.

2. Zakaj film (kot življenjska odločitev)?
Ker je tako kot življenje in ljubezen nepredvidljiv. Razkriva, zapeljuje, vznemirja, sprašuje in te zgrabi v tvojem nezavednem.

3. Prvi spomin na kino?
Kolikor se spomnim, je bila moja prva kino izkušnja v majhnem lokalnem kinu De Toekomst (Prihodnost – bila so šestdeseta), kjer sem gledal Elvisa Presleyja v filmu G.I. Blues.

4. Kateri film te je najbolj zaznamoval in s čim?
Na to je težko odgovoriti. Filmi, ki imajo iz tega ali onega razloga zame poseben pomen so: Peklenska pomaranča, Smrt v Benetkah, Persona, Cleo od petih do sedmih, Goli v sedlu, Stalker, Sayat Nova, Andrej Rubljov, Viva la muerte, Svinjak, Berlin, Aleksanderplatz, Blaženo tvoj, Človeški zakladi, Diskretni šarm buržoazije, Denar, Nesposobna banda. Tu se bom ustavil, ker bi me lahko odneslo predaleč. 

5. Najljubši trenutek s filmskega festivala?
Zelo posebno je bilo popoldne, ki sem ga preživel v sprehodu in pogovoru s prijateljico Agnes Varda pred nekaj leti v Cannesu. Nikoli ne bom pozabil, kako sva dolgo stala na obali in gledala valove.
Drugi nepozaben trenutek je bil, ko sem prvič srečal Lisandra Alonsa na filmskem festivalu v Vancouvru. Bil je skupaj z režiserjem Ulisesom Rosellom in spomnim se samo, da je steklo veliko alkohola.
Najbolj ganljiv trenutek je bila večerja v Rotterdamu z Joejem Apichatpongom, ki mi je pripovedoval o bogastvu budističnega življenja.

6. Kaj je boljše od filma? 
Ljubezen in življenje.

7. Kaj počneš, ko ni filmov?
Delam kot zmešan, organiziram, se pogovarjam z ljudmi in se zabavam ... da se izognem stresu, se mučim s tekom ali kolesarjenjem. Med bolj pasivnimi aktivnostmi uživam v gledanju Formule 1 in kolesarskih dirk po televiziji.

8. Kako bi izgledal svet brez filma? 
Morda bi živel kot puščavnik daleč od ponorelih množic nekje v gorah. Lahko bi se preselil na Tibet!

9. Ideja za film, ki bi ga rad posnel ali bi ga moral posneti kdo drug?
Dve dekleti sta na begu, ker sta iz dolgočasja zažgali šolo. Mož z mislijo na samomor potuje proti morju. Tovornjakar vozi svoj tovor proti morju (morda ima skrite kakšne črne potnike). Na neki točki se njihove poti staknejo in vsi se znajdejo v istem morskem lokalu. Veliko dolgih posnetkov, skoraj nič dialoga ..., le zvoki z radijskih in televizijskih sprejemnikov. Minimalizem ... lahko bi se uresničilo ... bom obveščal.

10. Zakaj Kino Otok?

Zaradi posebne lokacije, posebnega značaja in jasno izražene ljubezni do filma in filmskih ustvarjalcev. Je prijazno srečališče, kjer se lahko srečaš in uživaš s prijatelji, filmskimi profesionalci, občinstvom brez pritiska in stresa. Še vedno je skriti zaklad. Lepo bi bilo, če bi lahko tak tudi ostal.

Princ, ki se je zazrl v svojo dušo

Helmut Groschup, direktor bratskega festivala iz Innsbrucka, nas je na festivalu v Locarnu opozoril na film uglednega tunizijskega režiserja Nacerja Khemirja, Bab'Aziz (Dedek Aziz), ki so ga vrteli zunaj uradnega programa. Nacer je eden izmed njegovih filmskih prijateljev. Hvaležni smo bili za priporočilo, ki nas je za uro in pol izvleklo iz festivalskega vrveža in nas napolnilo s sufijskim doživljanjem čiste lepote sveta.
Helmut, izolski princ, je iz Slonokoščene Obale, kjer se druži s tamkajšnjimi junaki lanskega Otoka, poslal posebno brzojavko:
»Njegovo ime je Nacer. Nacer je človek iz puščave, tako kot učitelj, ki ga sam igra v svojem prvem filmu Tavajoči po puščavi. 
Včasih poskušajo filmski režiserji posneti film o nevidnih stvareh: o vetru (Joris Ivens), ljubezni (Michael Curtiz). Nacer je poskusil s puščavo. Puščava tako kot veter ali ljubezen nima mere. Uboga človeška bitja potrebujejo stvari, ki jih režiserji ne morejo prenesti na platno. Toda Nacer nam približa idejo puščave: puščava je prostor brez oblasti, brez nacionalnosti, je neskončna. Ni potrebno, da Jezus prebije v njej štirideset dni v molitvi.
Nacer Khemir je svoj film Dedek Aziz ali Princ, ki se je zazrl v svojo dušo posnel v zgodovinskem trenutku, ki je zaznamovan s sovraštvom med kulturami različnih ekonomskih možnosti. To je obdobje po enajstem septembru in obdobje pariških nemirov in v njem ni bilo posluha za podporo filmu, ki nam prikazuje sožitje ljudi različnih plemen. Nacer plava proti toku in s svojo ustvarjalnostjo, s svojo vztrajnostjo, s svojo poezijo je naredil film, ki presega trenutno krizo razuma.«

kino otok se predstavi

IZOLA
Izolani bodo lahko kot prvi izvedeli vse skrivnosti tretjega festivala Kino Otok, no skoraj vse. V soboto 6. maja bo v Art kinu Odeon od 19. ure potekala predstavitev festivala, ki ji bodo dodali še posebno presenečenje, predpremierno predvajanje enega izmed filmov iz letošnjega programa. Poleg celotnega programa, predstavitve gostov festivala in nekaterih novosti bodo za obiskovalce še sveži iz tiskarne na voljo tudi programski listi s kratkimi vsebinami, festivalskim urnikom in vsemi ključnimi informacijami.
Izolski predfestivalski večer se bo nadaljeval v klubu KT1, kjer bo od 21. ure potekal družabni del večera skupaj s festivalom Združene igre narodov (festivala bosta letos potekala sočasno). Prek spleta se bodo z živo sliko oglasili iz novega kulturnega mesta, ki nastaja v zapuščeni tovarni Roga v Ljubljani.
Vstop je prost.

KOPER
V torek, 16. maja ob 20. uri, bosta festival Kino Otok in Študentska organizacija Univerze na Primorskem v osrednjem prostoru ŠOUP-a na Pristaniški 3 v Kopru pripravila poseben filmski večer, na katerem bo predpremierno predvajan eden izmed filmov letošnjega festivala.
Filmski večer Kina Otok bo obsegal projekcijo filma, pogovor o filmu in z njim povezano tematiko, predstavitev festivala Kino Otok, zlasti vseh njegovih izobraževalnih vsebin, med katerimi je kar nekaj novosti. ŠOUP in Kino Otok bosta za konec predstavila še skupno iniciativo filmskega izobraževanja, ki naj bi v kratkem postala sestavni del programa Univerze na Primorskem.
Vstop je prost.

Trgatev 2006

Včasih je iskanje filmskih plodov vse prej kot trgatev. Ko prideš med filmske brajde, te lahko ne čaka nič. Letošnja selekcija je bolj kot na trgatev spominjala na iskanje biserov. Odpreti je bilo treba veliko vabljivih in varljivih školjk, se potopiti dlje kot kadarkoli doslej in jih na koncu skoraj pretihotapiti na našo obalo.
Letošnja trgatev bo zato nekoliko posebna. Med filmi, ki se bodo potegovali za naklonjenost občinstva in redno distribucijo po slovenskih kinematografih, sta ponovno izbranca iz Irana in Argentine, sever Afrike bo tokrat predstavljala Tunizija, črno Afriko Burkina Faso, prvič pa prihaja na Otok film iz Brazilije, bolje rečeno film brazilskega ustvarjalce, saj nam je prvo leto Finec Mika Kaurismäki prinesel Zvoke iz Brazilije. 
Ponovno je zasvetil tudi biser iz Bosne in Hercegovine, Grbavica Jasmile Žbanić, zmagovalec letošnjega Berlinala, ki bo gotovo osvojil srca otoškega občinstva, toda ker je film že odkupljen za predvajanje v Sloveniji (distributer Cinemania group), zanj ne bo potrebno glasovati. Vsekakor pa sodi v otoško trgatev in ker na pot po naših kinih stopa 1. junija, bo slovensko predpremiero doživel na zadnji dan festivala.
Novost letošnjega programa letnega kina na Manziolijevem trgu sta dodatna filma na otvoritveni in zaključni dan, tako da bo letos pod odprtim nebom moč gledat deset filmov, vsak dan dva. V dodatnem programu letnega kina lahko že napovemo čudovito podmorsko znanstveno fantastično avanturo Divje modro onostranstvo samosvojega Wernerja Herzoga, japonsko najstniško rokenrol komedijo Linda Linda Linda, Hrepenenje Valeske Grisebach - še en izjemen film ženske avtorice iz letošnjega tekmovalnega programa berlinskega festivala, za veliki finale pred Grbavico pa najlepše presenečenje preteklega filmskega leta Kratki film o Indiu nacionalu filipinskega čudežnega dečka Raya Martina, ki prihaja neposredno iz Cannesa. Slednji obuja estetiko nemega filma, zato je predvidena projekcija z glasbo v živo.

Pojdi, kamor te vodi film

Poglavitna novost letošnjega festivala je uvedba novega izobraževalnega programa, ki bo nosil ime po botru Kino Otoka in osrednji osebnosti filmske kulture in umetnosti v Sloveniji, lani umrlem zaljubljencu v film, Silvanu Furlanu. 
Silvanova kino šola je najprej ime za novo filmsko delavnico, ki bo učila razmišljanja, pogovarjanja in zlasti pisanja o filmu. Prav ta segment je spričo neobstoja celovitega filmskega izobraževanja pri nas najbolj kritičen. V šolah filma ni, ljubljanska AGRFT izobražuje le peščico filmskih režiserjev, obstajata sicer programa filmske teorije in prakse na filozofski fakulteti v Ljubljani ter umetniški gimnaziji v Novi Gorici, vendar pa praktičnega pedagoškega dela z bodočimi filmskimi publicisti ni. Če temu prištejemo še kino ponudbo, v kateri je devetdeset odstotkov holivudskih trgovskih šablon, redke umetniške stvaritve pa zdrsnejo neopazno mimo, ni presenečenje, da je pisanje o filmu kot estetski formi v tako slabem stanju. Delavnica je zamišljena zelo praktično: sestavljena bo iz nagovorov o pisanju o filmu, ki jih bodo posredovali ugledni filmski publicisti, predvsem iz tujine, ogledov filmov skupaj z njihovimi avtorji, ki jim bo sledil pogovor ter vsakodnevno pisanje besedil (pod mentorskim vodstvom), ki bodo objavljena v festivalskem časupisu in na spletni strani. Njen cilj je izobraževanje zainteresiranih ljubiteljev filma v smeri jasnega in odprtega razmišljanja o filmu, zato moto - Pojdi, kamor te vodi film. Vodili za pisanje bosta: zasledi avtorjevo intenco in ji sledi (ne piši »svojega filma«); v svoji pisavi najdi svoj glas (ne svoje besede).
Silvanova kino šola je tudi ime za novo sekcijo festivala, ki bo odslej na Otok prinašala najbolj samosvoje filmske ustvarjalce in njihova dela, ne glede na kraj ali čas nastanka. Pokazala bo, da je filmska pokrajina neizmerna in da po njej vodijo neštete poti. Slavila bo filmskega umetnika, svobodno filmsko dušo, sodobnega don-kino-hota, ki se ne obremenjuje s številom prodanih vstopnic ali povprečnim gledalcem. V letošnjem izboru so preizkušeni samotni potniki kot so Werner Herzog, Želimir Žilnik, japonski veteran Koji Wakamatsu in armenski poet Harutjun Hačatrjan ter mlada garda neujemljivih, ki že osvajajo najpomembnejša prizorišča filmske umetnosti, naš tajski prijatelj Apichatpong Weerasethakul, filipinska čudeža Lav Diaz in Raya Martin, filmska nomada Bill Daniel in Petter Mettler ter argentinski viharnik Luis Ortega. 
Druži jih pristen umetniški nagon, da bodo vedno stopili tja, kamor jih vodi film (in nič drugega). Mednje se uvršča tudi eden najbolj razvpitih ustvarjalnih parov, Mathew Barney in Björk, ki gradita svoje sanjske glasbeno filmske svetove.

Otok prijateljev

Kino Otok je še posebej ponosen na sekcijo prijatelji. Ne samo zato, ker je edini filmski festival na svetu (kot nam poročajo prijatelji) s takšno sekcijo, ampak zato, ker se prek nje navezujejo številne krasne filmske vezi, ki jih v dobro gledalcev, pa tudi ustvarjalcev in drugih filmskih profesionalcev, Kino Otok s pridom uporablja. Krog prijateljev se hitro širi na vse konce sveta, Otoku pomagajo na različne načine, seveda pa ne moremo vsakomur ponuditi prostega izbora. 
Ta privilgij imajo samo štirje. Najprej seveda Jan Cvitkovič kot pobudnik festivala, ki bo letos pripeljal v Kanadi živečega švicarskega filmskega nomada Petra Mettlerja in kar tri njegove filme – Podoba svetlobe, ki nas bo odpeljala na skrajni sever opazovat fenomen severnega sija, Balifilm, ki spremlja fenomen starodavnih ritualov na indonezijskem otoku Bali ter Hazarderji, bogovi in LSD, njegovo najbolj kompleksno delo, filmski esej, ki je presenetljivo postal prava festivalska uspešnica.
Direktor bratskega filmskega festivala v Innsbrucku Helmut Groschup nam letos predstavlja najboljši dokumentarni film lanskega festivala, Arlit, drugi Pariz beninskega režiserja Idrissouja Mora Kpaija, o zapuščenem mestu rudnika urana, ki so ga na vrhuncu gospodarskega čudeža imenovali puščavski Pariz.
Postavni nemški ambasador Kina Otoka Olaf Möller, sicer sodelavec najuglednejših filmskih revij v Evropi in ZDA ter selektor in svetovalec številnih filmskih festivalov, je svojega prijatelja ponovno našel v ZDA. William E. Jones je stopil v srce kalifornijske latino skupnosti in posnel zanimiv fenomen kulta pevca skupine The Smiths Morisseyja, ki je vzniknil na vse prej kot pričakovanem kraju. Naslov filma se upravičeno glasi - Je res tako čudno?.
Zvezda sekcije prijatelji pa bo letos Valeska Grisebach, ki jo je v Berlinu za izolski Otok navdušil naš belgijski odposlanec Cis Bierinckx. S filmom Hrepenenje je vžgala številna filmska peresa, pri nas pa je požela hvalospeve za svoj prvenec Moja zvezda. Zaradi izrednega zanimanja se je bilo težko izboriti za filmsko kopijo, toda s pomočjo nepopustljivosti našega Belgijca Koena Van Daeleja naposled v Izolo prihajata obe – kopija in Valeska!

otoška animateka
Animacije daljnega Vzhoda

Mednarodni festival animiranega filma Animateka, ki se bo decembra tretjič odvil v ljubljanskem Kinodvoru, se je zavestno omejil predvsem na prikazovanje srednje in vzhodno evropske animirane produkcije, zato pa geografska širina Kina Otok omogoča premierno prikazovanje najboljših svetovnih animacij in na ta način zaokrožuje ponudbo animiranih filmov pri nas. 
Letošnja bera se z izjemo dveh ruskih filmov napaja v daljni Aziji. Program kratkih animiranih filmov na Otoku je od začetka zastavljen po načelu avtorske raznolikosti, tako v umetniškem pristopu in izboru tehnike animacije kot v pripovedi. Posebna pozornost gre ponovno mladim, perspektivnim avtorjem, ki jih postavljamo ob bok že uveljavljenim mojstrom oživljanja podob.

video na plaži
Regionalne vzporednice

Program Videa na plaži se je iz poljubnega izbora domačih in tujih video filmov prvo leto in sistematičnejše predstavitve množice video gibanj lani, letos razdelil na regionalni program s slovensko in okoliško kratko oziroma srednjemetražno produkcijo ter mednarodni program z dolgometražno produkcijo neevropskih držav. 
V prvem bomo lahko primerjali utrip neodvisnega in ljubiteljskega ustvarjanja doma in v soseščini, drugi pa ponuja primerjavo z nekoliko bolj izkušenimi in uveljavljenimi avtorji iz daljnih dežel. Slednjega bo odprl film Igra turške režiserke Pelin Esmer, o pripravi gledališke predstave vaških žensk, v katero polagajo tudi svoje intimne zgodbe. 
Nova je tudi lokacija Videa na plaži, še nekaj korakov bližje morju, za pristnejše morsko vzdušje.

Vroče vstopnice

V ponedeljek, 8. maja, se bo začela predprodaja festivalskih kartic in paketov Otok po študentskih servisih po Sloveniji.
FESTIVALSKA KARTICA omogoča ogled vseh filmskih predstav, brezplačni katalog in spanje v Škampu, PAKET OTOK pa ogled vseh filmov v letnem kinu. Število kartic in paketov je omejeno! Informacije o prodajnih mestih dobite na festivalski spletni strani: www.isolacinema.org.
Na samem festivalu bo letos prvič mogoče kupiti tudi DNEVNO KARTO, ki omogoča ogled vseh predstav posameznega dne.
Programski list z urnikom projekcij bo na voljo od 5. maja na izbranih lokacijah, od 8. maja pa tudi na predprodajnih mestih.
paketi:
DNEVNA KARTA - 2.500 SIT
PAKET OTOK - 6.000 SIT; 4.800 SIT (za študente in dijake)
FESTIVALSKA KARTICA - 10.000 SIT; 8.000 SIT (za študente in dijake)
posamezne vstopnice v redni prodaji:
Kino Kulturni dom, Art Kino Odeon - 800 SIT, 600 SIT (za študente in dijake), 500 SIT (za skupine nad 15 ljudi)
Letni kino Otok – enojna vstopnica - 1.000 SIT, 800 SIT (za študente in dijake); dvojna vstopnica (oba filma večera) – 1.600 SIT
blagajne:
V času festivala bo glavna blagajna v Galeriji Alga. Prodaja vstopnic pa bo potekala tudi pol ure pred vsako projekcijo na lokacijah - Kino Kulturni dom, Art Kino Odeon in Letni kino Otok.
škamp:
Bivanje v Škampu (priložnostnem festivalskem kampu na punti) je namenjeno samo obiskovalcem Festivala!
Cenik bivanja v Kino Škampu:
- brezblačno: za imetnike FESTIVALSKE KARTICE
- 1.000 SIT: enodnevni vstop na osebo in namestitev šotora (obvezno predložiti kinovstopnico)
- 2.500 SIT: vstop za ves čas festivala na osebo in namestitev šotora (obvezno predložiti kinovstopnico)

Festivalski mediji
Kot je v navadi že od prvega KINO OTOKA, bo festival vsakodnevno pokrivala cela paleta festivalskih medijev. Vsak dan bo na voljo FESTIVALSKI ČASOPIS, ki nastaja v sodelovanju s Primorskimi novicami. Izhajal bo pred večerom in napovedoval vrhunce prihodnjega dne ter refleksijo in vtise minulega. Prva številka bo na voljo že 25. maja. Prav tako vsak dan bo deloval FESTIVALSKI RADIO, ki ga oddaja Radio Capris iz Kopra, v sodelovanju s Televizijo Slovenija bo letos prvič Kino Otok prisoten s sliko vsak dan po vsej Sloveniji (v kulturnem delu ob koncu drugih poročil, pred in po festivalu pa z daljšimi prispevki še v osmem dnevu), skozi vse leto pridno deluje SPLETNI OTOK – www.isolacinema.org. Še ena medijska novost se obeta letos – v sodelovanju z Mobitelovim Planetom bomo za uporabnike Mobitelovih mobilnih telefonov pripravljali vsakodnevne mobi novice, nekajminutne dnevne utrinke vrhuncev festivalskega dogajanja.

Združene igre narodov
Dnevi Kino Otoka so letos tudi dnevi Združenih iger narodov, "kjer domišljija preraste v družbeno koristno". Oba festivala druži še kaj več kot duh prostovoljstva in zadnji teden v maju. Na izolskih ulicah, pri Svetilniku in na filmskih prizoriščih se bomo srečevali na skupnih delavnicah, sproščeno druženje pa nadaljevali v večernih aktivnostih spremljevalnih programov obeh festivalov. Združene igre narodov so že pravi veteran v primerjavi s Kinom Otokom, letos jih prirejajo že enajstič. Potekale bodo od 27. maja do 4. junija, letos z rekordnimi dvesto udeleženci iz sedemnajstih evropskih držav in Indije. Sledite jim lahko na – www.

Digiči
Za gojence VESELE KAMERE in vse, ki jih zanima avdiovizualno ustvarjanje v novih medijih, v sodelovanju z Mobitelovim Planetom pripravljamo predstavitev njihovega projekta Digič. Gre za kratke avdiovizualne izdelke, video filmčke, ki se po vsebini in tehničnih standardih prilagajajo novemu mediju mobilne av tehnologije, zlasti mobilnim telefonom. 
Pobudniki in voditelji projekta Digič bodo predstavili tehnične zahteve, formalne zakonitosti in vsebinske možnosti novega medija ter natečaj za najboljši digič. Predstavitvi bo sledila projekcija nekaterih najuspešnejših digičev doslej.

Kino štadion
Spomin na lansko nogometno tekmo med selekcijo Otoka in gostujočih Prijateljev je še živ, modrice pa so že davno splahnele. Rezultat je bil prijateljski - 2:2, pristop pa nadvse tekmovalen, kar so zabeležile tudi televizijske kamere. Avtoritativni sodnik Roger Gnoan M'Bala iz Slonokoščene Obale je tekmo zadržal v okvirih fair playja, igralec tekme pa je postal dvakratni strelec Prijateljev, argentinski nogometni poet Lisandro Alonso.
Letos se obeta še spektakularnejša tekma, saj prihajata kar dva Brazilca. Srečanje bo v ponedeljek, 29. maja ob 18. uri, na nogometnem igrišču ob izolski športni dvorani v neposredni bližini Kulturnega doma.

Ameriški kotiček
Ameriški kotiček Koper (Titov trg 4, vhod z Garibaldijeve ulice) je nov kulturno-informacijski center, ki prireja različne dogodke ter širši javnosti ponuja informacije o življenju in študiju v ZDA, in sicer preko knjižnega gradiva, periodike in multimedijskih zbirk. Odprt je med ponedeljkom in petkom med 9.00 in 17.00.
V sodelovanju z veleposlaništvom Združenih držav Amerike v Ljubljani prihajata na Otok dva neodvisna ameriška ustvarjalca, prava filmska nomada in posebneža, Bill Daniel s filmom Kdo je Bozo Texino? in William E. Jones z Je res tako čudno?.
Poleg festivalskih druženj v Izoli pripravljamo tudi posebno srečanje z njima v Ameriškem kotičku v Kopru. Pogovor o stranpoteh filmskega ustvarjanja v današnjih ZDA bo tam v ponedeljek, 29. maja ob 20. uri. 
Informacije o Ameriškem kotičku: www.ac.upr.si, 05 611 75 27.

Letni kino Otok: Osrednje prizorišče festivala, ki ga bo festivalska ekipa spremenila v kino pod zvezdami – na Manziolijevem trgu se bodo vsak večer vrtele filmske podobe. Po dva filma vsak večer, letos tudi na otvoritveno in zaključno noč. 

Art kino Odeon: Majhno, a najbolj pridno in nepogrešljivo festivalsko prizorišče, v katerem od jutra do jutra potekajo filmske projekcije, pogovori, predstavitve in delavnice. Posebej bo treba biti pozoren na nenapovedane neuradne projekcije po polnoči. Vsako leto se tja pritihotapi kakšna svetovna predpremiera...
 
Punta: Živahna podnevi in ponoči. Video na plaži bo letos še bližje morju, stojnice bodo spet dišale po vseh koncih sveta, trava bo mehka pod plesočimi nogami, primerna je tudi za jutranjo gimnastiko. Ob otvoritvi izolska mladina (KIŠD in MI klub) pripravlja posebno noč, v kateri bodo kot pravi domačini predstavili izolsko ribiško zgodbo. 

Kino Kulturni dom: Kot ob vsakem Kino Otoku izolski Kulturni dom postane pravi kino. Letošnja novost so posebne dopoldanske projekcije, ki so namenjene tudi šolam, društvom ter drugim organiziranim skupinam (z nižjo ceno vstopnic - 500 SIT). Če bo, bog ne daj, dež, se vanj zatečemo iz letnega kina.